TROŠKOVI KORIŠĆENJA PLATNIH KARTICA DOMAĆIH BANAKA U INOSTRANSTVU: U zavisnosti od usluge, provizija iznosi od jedan do pet odsto – takođe, tu su i troškovi konverzije valute a posebnu pažnju treba obratiti na kurs koji banka primenjuje
Za vreme boravka u inostranstvu, tokom letnjih meseci i godišnjih odmora, mnogi turisti iz Srbije koriste platne kartice svojih banaka.
U velikom broju slučajeva to nije besplatno i u zavisnosti od usluge, da li se karticama podiže novac sa bankomata, na šalterima, ili se koriste za plaćanje u prodavnicama i restoranima, provizija iznosi od jedan do pet odsto. Predviđene su i minimalne fiksne naknade od tri do pet evra.
Sudeći prema uporednim podacima bankarskih naknada, koje objavljuje Narodna banka Srbije, cene transakcija plastikama u inostranstvu razlikuju se od vrste kartice i finansijske ustanove koja ih izdaje. Zato bankari savetuju klijente da se pred polazak na put, u svojim filijalama raspitaju da li je konkretnu karticu moguće koristiti u inostranstvu. Preporuka je i da provere postoji li dnevni ili mesečni limit koji može da se "skine" ili potroši, kao i koliko iznose provizije u inostranstvu za konkretne kartice.
Iako većina banaka svojim klijentima omogućava plaćanje karticama bez provizije, ima i onih koje uzimaju do jedan odsto naknade. Čak i kod besplatnih varijanti, kod kartica vezanih za dinarski račun, postoje troškovi konverzije valute. Važna informacija za turiste je i koji kurs primenjuje banka za koverzuju transakcija koje se obavljaju u inostranstvu. Prosečno iznose između jedan i dva odsto iznosa transakcije. Prilikom plaćanja, banka prvo konvertuje valutu, a zatim sa računa skidaju sumu u dinarima. Kada je plastika povezana za deviznim računom, troškova konverizije nema, ako je valuta evro, ali kada su druge devize, ponovo se konvertuje uz proviziju.
Bankari naglašavaju da se gotovina podiže isključivo debitnom, a nikako kreditnom karticom jer su provizije za podizanje gotovine debitnom karticom manje.
Dok kod pojedinih banaka provizija za podizanje novca sa bankomata košta dva odsto, a nikad ispod tri evra bez obzira na iznos koji se podiže, kod drugih je ta naknada jedan odsto plus tri evra ili dva procenta uz fiksni dodatak od 350 dinara. Kod pojedinih finansijskih ustanova taksa za podizanje para na šalteru banke ide i do pet procenata ili minimalnih pet evra, pa ako neko svakog dana podigne po 10 evra, umesto jednom 100, samo na proviziju može da potroši još polovinu tog iznosa. Za istu sumu od 100 evra, ako se podiže sa bankomata odjednom ili iz više puta, provizija može da bude ili dva evra ili 20 evra.
Kompanija Paragraf Lex ne preuzima odgovornost za tačnost i istinitost informacija prenetih iz spoljnih sadržaja odnosno drugih izvora, kao i za štetu koja eventualno iz toga, proistekne. Sve informacije objavljene u sekciji "Vesti" su namenjene u svrhu opšteg informisanja.
Naslov: Redakcija